TANÁRI TANTERV 
(TANMENET)
Magyar nyelv kisiskolásoknak 
és magyar nyelvi gyakorló 
kisiskolásoknak tankönyvcsalád
4. osztály

Mozaik Kiadó – Szeged, 2008

Készítette:
dr. galgóczi lászlóné
mestertanár

Éves óraszám: 74 óra
Heti: 2 óra

A fejlesztendő kompetenciák területén az anyanyelvi kommunikációs kompetencia fejlesztése minden tanóra feladata.
Minden tanóra a tanulók olvasási-szövegértő és írásképességére alapoz, mindezt továbbfejleszti.
Az egyes anyagrészekhez kapcsolódó irodalmi szövegek, szövegrészletek a könyvtárhasználathoz kínálnak lehetőséget: olvasóvá nevelnek.
Az órákon más kulcskompetenciák fejlesztésével együtt valósulhat meg az anyanyelvi kommunikációs kulcskompetencia fejlesztése.

 tanári Tanterv
(tanmenet)
4. évfolyam 

Óra-
szám	Témakörök, tartalmak,
(tananyag);
Nyelvi-helyesírási
ismeretek	Belépő tevékenységformák;
A helyesírási és nyelvhasználati 
képességek fejlesztésének feladatai	
Tanulásszervezési eljárások, technikák;
Fejlesztendő kompetenciák	
1.	Ismerkedés a taneszközökkel: Magyar nyelv kisiskolásoknak 4. Magyar nyelvi gyakorló kisiskolásoknak 4. – Bevezető, versek értelmezése.	A köszöntő sorok megbeszélése. A tartalomjegyzék fejezeteinek olvasása. Egy-egy tetszőleges oldal kiválasztása párokban, ezek bemutatása.	Anyanyelvi kommunikáció.
Vers- és szövegértelmezés.
Társas kapcsolatok kialakítása.	
2.	Mit tudsz anyanyelvedről?
A magyar nyelv tanulásához ajánlott könyvek bemutatása.	A tanulást segítő könyvek, lexikonok bemutatása.
Egy-egy szó, a szóhoz kapcsolódó szólás keresése tanítói irányítással.
Költői, írói vallomások megismerése a nyelvről.	Nemzeti azonosságtudat kialakítása.
Hazánkban élő népcsoportok iránti tisztelet, nyitottság.
Könyvtárhasználati ismeretek alapozása.
Tájékozódási képesség fejlesztése: szavak keresése.
Önálló tanulási képesség alapozása.
Differenciált tanulásszervezés.	
3.	ISMÉTLÉS – RENDSZEREZÉS
Mit tanultunk 3. Osztályban a szövegről?	

A szövegről, a mondatról tanultak ismétlése. Szövegalkotás szóban és írásban.
Szituációs játékok.	A verbális és nem verbális kommunikációs formák kialakítása.
Az igényes, kulturált nyelvi magatartásnormák kialakítása.
Mások véleményének elfogadása; ellenvélemények, érvelések.
A nyelv rendszeréről szerzett ismeretek tudatosítása. Helyesírási norma kialakítása.
Kooperatív tanulási formák alkalmazása.
Empatikus képességek fejlesztése szerepjátékokkal.
Szövegértelmezés.
RWCT-technikák.	
4–5.	A mondatról tanultak ismétlése.
Mondatkezelés, mondatzáró írásjel.
Mondatfajták.	A mondatról eddig tanultak rendszerező ismétlése: helyesírási tudnivalók alkalmazása produktív gyakorlatokban.		
6.	A szavakról tanultak ismétlése.	A szavak jelentéséről szerzett ismeretek ismétlése.
Kiegészítések, szabályjátékok, helyesítések.
A rokonértelműség vizsgálata.
Ellentétes jelentése, több jelentésű szavak.	Jelentés tanítása képpel.
A szavak jelentésének vizsgálata tapasztalati úton: az árnyalt szóhasználat eszközei a kommunikációs folyamatban.
Szókincsfejlesztés.
Differenciált tanulásszervezés.
Lexikon használata.
Alapvető nyelvi szabályszerűségek alkalmazása.
Kreatív nyelvhasználati képességek fejlesztése.
Szabályok alkalmazása.
Az esztétikai igényesség kialakítása céljából az elválasztás szerepe.
A helyesírási norma kialakítása.
A helyesírás és jelentés kapcsolatának megfigyeltetése.
Differenciált tanulásszervezés.	
7.	A szótagolás és az elválasztás ismétlése.	A szótagoláshoz, elválasztáshoz kapcsolódó produktív gyakorlatok.		
8.	Mit tanultunk eddig a hangokról és a betűkről?	A hangokról, betűkről az ábécérendről (betűrendről) tanult ismeretek alkalmazása. Szógyűjtés, szóalkotás.
A hangokat jelölő betűk jelentésváltozásához kapcsolódó gyakorlatok.
Pl.: halom – hallom
		
9.	Az ismétlés alapján a tanult ismeretek felmérése a “Tudásszintmérő" (A/B) változat alapján.	A Tudásszintmérő alapján tájékozódás a tanulók ismereteiről.	Önálló tanulásszervezés.
Egyéni képességekre alapozott feladatmegoldás.
Önellenőrzési képesség fejlesztése.	
10.	A felmérések értékelése, javítása.
Hiányok pótlása.

A SZÓFAJOK
Az eddig tanult szófajokra vonatkozó tudás ismétlése.
ISMÉTLÉS
A szavak csoportosítása szófajok szerint.	Tanítói-tanulói értékelés.
Sikerek-kudarcok okainak elemzése.
Típus- és egyéni hibák javítása.
Fejlettségi szinthez és hiányokhoz kapcsolódó feladatmegoldások.
A harmadik osztályban tanult szó-fajok: ige, főnév, melléknév felismerése szövegkörnyezetben.
Csoportosítások, rendezések.	Önértékelés – Énkép alakítása. Önkontroll.
Hibajavító tevékenység kialakítása, fejlesztése. Tehetséggondozás, felzárkóztatás.
Páros-, csoport- és önállómunka.
Alá-fölérendeltségi viszony megláttatása.
Gondolkodási képességek fejlesztése.
Csoportos kommunikációs formák alkalmazása.
Egymás kérdezése.
Fogalmi jegyek által történő szelekció.
Kooperatív tanulási technikák alkalmazása.
Funkcionális nyelvszemlélet kialakítása.
Produktív feladat.
Kép- és szövegtársítás: a szövegértő képesség fejlesztése.
Matematikai kompetencián alapuló rendezés: halmazok.
Összehasonlítások, rendezések.
Kreatív képességek fejlesztése. 
Szókincsbővítés.
Szövegértő képességre építő verbális és nem verbális kommunikációs képességek fejlesztése.
Differenciált foglalkoztatás.	
11.	A főnév és fajtái.
A köznév és tulajdonnév.
A főnevek helyesírása.	A főnév fogalmi jegyeinek alkalmazásával halmazokba rendezés.
A főnevekhez kapcsolódó helyesírási gyakorlások: tulajdonnevek, köznevek írása.
A magán- és mássalhangzók idő-tatamának jelölése.
Tollbamondás, kiegészítés.		
12.	Az összetett főnév.	Szóalkotások.
Főnevek, összetett főnevek felismerése szövegben.		
13.	Az egyes és többes számú főnevek.
A többes szám
jele: -k	A főnevek egyes és többes számához kapcsolódó helyesírási gyakorlatok:
tűz – tüzek
Válogatások, szóelemzések, transzformációs gyakorlatok.	A nyelv szabályszerű működésének feltárása.
A nyelvi jel és a funkció szerepe a beszédben és az írásban.
Elemző képesség fejlesztése.	
14.	A tanult ragos főnevek felismerése:
-t; -ban, -ben;
-ból, -ből stb.	A 3. osztályban tanult ragos főnevek alkalmazása, felismerése és helyesírása.
Irodalmi szövegekhez, versekhez 
kapcsolódó gyakorlatok.
Alkotó tevékenységek: vers folytatása.
Szótárhasználat: a Képes diákszótár vagy más szótár használata differenciáltan.
A toldalékos főnevek helyesírása és helyes használata.
Toldalékolás kérdésekre.
Elemzések.	A fogalmi jegyek alapján a nyelvhasználat tudatosítása.
A szövegértő képességre építve szövegalkotás szóban és írásban.
Kép-szöveg kapcsolat (tartalom elemzése).
Természeti kincseink értékeinek felhasználása.
Élethelyzetekhez kapcsolódó feladatok megoldása.
Irodalmi példa; a szókincs fejlesztése.
Önálló tanulási képesség kialakítása: szótárhasználat, szómagyarázat.
Differenciált tanulásszervezés.
Kooperatív tanulástechnikák.
A beszédkultúra fejlesztése.
Mások meghallgatása.	
15.	A ragos főnevek helyes használata és helyesírása.			
16.	Új ismeret
A -val, -vel ragos főnevek.
A mássalhangzóra végződő és a többes számú -val, -vel ragos főnevek helyesírása.	A -val, -vel ragos főnevek megfigyeltetése, elemzése indukciós szövegből.
A -val, -vel rag változása.
Pl.: ajándékkal.
Beszédhelyzetek és a helyesírás megfigyeltetése.
Az egyszerűsítés elvének megfigyeltetése tapasztalati úton. Pl.: makk – makkal.
Csoportosítás a szófaji rendszerben, elemzések.
Párbeszédekben főnevek használata.	Szép magyar beszédnorma kialakítása.
Funkcionális nyelvszemlélet alapján nyelvi tudatosítás.
Nyelvhasználati képességek fejlesztése.
A nyelv törvényszerűségeinek felismerése a szó- és írásbeli közlésben.
Alá-fölérendeltség megfigyelése. Fantázia-alkotóképesség fejlesztése.
Szituációs helyzetben.
kérdések, válaszok megfogalmazása.
Kooperatív tanulástechnikák.
Páros-, csoportmunka.
Helyesírási norma kialakítása.	
17.	A főnevek -val, -vel ragjának helyesírása.
Gyakorlóóra.	Szabályjátékok, produktív gyakorlatok. Szövegalkotás írásban.
Toldalékok helyesírása.
Tollbamondás.		
18.	A névutós főnév.
A leggyakoribb névutók: alatt, mellett, fölött stb.	A ragos és a névutós főnevek megfigyeltetésével a névutó szerepének tudatosítása. A főnév és a névutó helyesírása.	Indukciós anyag által a természeti környezet megismerése.
Ifjúsági regény: Tüskevár részlet: olvasóvá nevelés.
Nyelvünk gazdagságának megfigyelése: a szókincs mozgósítása.
Helyesírási norma kialakítása.
Nyelvhasználati módok komplex fejlesztése.
Igényes, kulturált beszédnorma kialakítása.
Szabályok, következtetések, ok-okozati összefüggések megláttatása.
Funkcionális nyelvszemlélet kialakítása.
Kép, játék alkalmazása a tanulásban. A verbális és nem verbális kommunikáció erősítése.
Kooperatív tanulási eljárások.
Páros-, csoportmunka.
Egyéni differenciálás.	
19.	A névutós és a ragos főnevek használata beszédben, írásban.
Gyakorlóóra.	Kommunikációs helyzetgyakorlatok: párbeszédek, szövegalkotás szóban és írásban.
Szólások, közmondások főneveinek, névutóinak pótlása, kiegészítése.
Produktív gyakorlatok.		
20.	A névelős főnév az a, az, egy névelő szerepe a kommunikációs folyamatban.	A határozott és a határozatlan névelők szerepe, helyes használata.		
21.	A ragos, a névutós és a névelős főnevek helyes használata és helyesírása.	A ragos és névutós főnevekhez kapcsolódó feladatok szóban és írásban.
Alkotó tevékenységek: párbeszédek, szerepjátékok.
Kiegészítések, tollbamondás.		
22.	A j és az ly a főnevekben.
Helyesírási szabályok alkalmazása.
Személynevek, állatnevek felismerése, gyakorlása, a helyes betűrendbesorolás.	A j és az ly megfigyeltetése szövegben.
Főnevek gyűjtése, csoportosítása.
Rendezés halmazba.
Tollbamondás.
A személy- és állatnevek helyesírásának gyakorlása.
Mesterségekbe (foglalkozásokból) keletkezett személynevek.	Olvasási és szövegértési képességekre alapozva a szöveg mondanivalójának értelmezése.
Régi magyar szavaink megőrzése.
Könyv- és könyvtárhasználati képességek alapozása. A hagyomány elvére épülő helyesírási képesség fejlesztése.
Lexikon használata.
Közös-, páros-, csoportos- és önálló tevékenységek.	
23.	A tulajdonnév.
A földrajzi nevek és helyesírásuk.	A földrajzi nevek fajtáinak megnevezése.
Vers kapcsolása térképen való tájékozódáshoz.
Magyarország és vele határos országok nevei a térképen.
Városok, folyók, települések stb. neve a domborzati térképen.
A földrajzi nevek helyesírásának kialakítása.
Az Európai Unió országainak neve hiányos térképen zászlók alapján. Előzetes kutatómunka a könyvtárban (vagy ott tartott óra)
Hiányos szövegek kiegészítése.
Ország, város... játékkal a földrajzi- és helyesírási ismeretek kialakítása. Fantázia mozgósítása elképzelt “mesevárosokhoz”	Hon- és népismeret: a haza földrajza, szomszédos népek, országok megismerése: lakóhelyismeret.
Európai azonosságtudat kialakítása.
Kreatív alkotóképesség fejlesztése.
Differenciált tanulásszervezés.
Kooperatív tanulási formák.	
24.	A földrajzi nevek helyesírásának gyakorlása.
Térkép használata játékokkal			
25.	A tulajdonnevek egyéb fajtái.
Pl.: bolygók neve, márkaneve.	A tulajdonnevek csoportjainak elnevezése. Bolygók, intézmények neve, márkanevek, újságok, könyvek címe. Ezekhez kapcsolódó helyesírási ismeretek kialakítása. Márkanevek a gyakorlati tapasztalatban.
Szövegalkotási képesség fejlesztése: elbeszélő, leíró szó- és írásbeli szövegalkotás.
Sorrendiség a leírásban.
Lakóhelyhez kapcsolódóan tulajdonnevek gyűjtése, rendezése. Lakóhely bemutatása.
Helyesírási ismeretek alkalmazása – Kiegészítések.	Képhez, gyakorlati életből vett márkanevek.
Tapasztalati úton szerzett ismeretekhez kapcsolódó tanulás.
Kreatív képességek fejlesztése.
Adatok keresése a memóriában: saját életvitelhez, környezethez kapcsolva, könyvek címe, írók, költők nevéhez társítva.
Képzelet-fantázia mozgósítása rajzzal kísért írásbeli szövegalkotási képesség fejlesztése.
Az aktív szókincs mozgósítása.
Kreatív alkotóképesség fejlesztése.
Páros-, csoportos és önálló tevékenységek.
A kommunikációs képességek fejlesztése.	
26.	A tulajdonnevek és a köznevek használata a beszédben és az írásban.
Gyakorlóóra.			
27.	Foglaljuk össze, mit tanultunk a főnévről!
A főnévről tanult ismeretek rendszerezése.	A fogalmi jegyek: szófaj, névszó, főnév tudása alapján gyakorlati példákkal a tanultak rendszerére táblázatokkal.	Kooperatív tanulás.
Alá-fölérendeltségi viszony meglátása.
A szavaknak használatával a rendszerező-képesség fejlesztése.
Társas- és együttműködési szabályok alkalmazása.
A matematikai kulcskompetenciára épülő rendezések, csoportosítások.
A nyelvi képességek mozgósítása: az irodalmi ismeretekben elsajátított rím, ritmus alapján főnevekhez rímelő főnevek keresése.
A kérdés-kérdezéskultúra kialakítása.	
28.	A főnévről szerzett ismeretek felmérése a "Tudásszintmérő" (A/B) változat alapján.	A főnévről szerzett tudás ellenőrzése gyakorlati példák önálló megoldása.	Önálló munka. Az önellenőrző képesség kialakítása az olvasási-szövegértő képességek birtokában.	
29.	A felmérések értékelése, javítása.
Hiányok pótlása.
Játékos feladatok.	Tanítói-tanulói értékelés.
Típus- és egyéni hibák javítása. Nyelvi-didaktikai játékok, rejtvények a témakörhöz kapcsolva.	Önkontroll-önértékelés.
A hibajavító tevékenység kialakítása, fejlesztése.
Differenciált tanulásszervezés.
Énkép – önismeret.	
30.	MELLÉKNÉV
A melléknév fogalmának tudatosítása. A melléknév szerepe a nyelvhasználatban.	
A harmadik osztályban tanult fogalmi jegyek alapján a melléknév felismerése szövegben, a mondatokban.
Produktív gyakorlatok végzése.	
Az árnyalt, kifejező nyelvhasználat tudatosítása irodalmi és mindennapi példák szövegeivel.
Szókincsbővítés.
Szövegértő-képességek birtokában a szöveg tartalmi jegyeinek ismertetése.
Szóbeli szövegalkotási képesség fejlesztése.
Kooperatív tanulási technikák.
Differenciált tanulásszervezés.	
31.	A melléknév fokozása és helyesírása.
A fokozás jeleinek megismerése: Ř, -bb, -bb + leg	A tulajdonságok összehasonlítása, egymáshoz viszonyítva: a melléknév fokozása: alapfok, középfok és felsőfok szerepe a nyelvhasználatban: irodalmi és életközeli példák megfigyeltetése.
Rendhagyó fokozás: jó, szép és a nem fokozható melléknevek.
Az -s végű mn. helyesírása.	Szóbeli és írásbeli nyelvhasználat fejlesztése.
A nyelvi jel, jelfunkció tudatosítása.
Nyelvhasználati képességek fejlesztése.
Vitakészség kialakítása.
Közös-, páros-, csapatmunka.	
32.	Melléknevek használata és a fokozott melléknevek felismerése szövegben; helyesírásuk: -ú, -ű, -s végű melléknevek.	Melléknevek használatának gyakorlása. A melléknevek funkciója: szövegelemzések.
Ragos mellékneveket tartalmazó szöveg elemzése.
Szövegalkotási feladatok.	Szó- és írásbeli szövegalkotási képesség fejlesztése.
Vitaszellem kialakítása: érvelések, elemzések bizonyítással.
Nyelvük szókincsének, értékeinek ápolása, megőrzése és indukciós anyagban rejlő nevelési lehetőségek.
Árnyalt nyelvhasználat, stílusfejlesztés.
A funkcionális nyelvszemlélet kialakítása.
A helyesírás normáinak elsajátítása.
Differenciált tanulás.
Kooperatív tanulási technikák alkalmazása.
Rendszerező-képesség kialakítása.
Kérdéskultúra kialakítása: egymás kérdezése.
Kreatív alkotókészség fejlesztése.	
33.	A melléknevek helyesírása: ú, ű, j, ly, s
A melléknevek szerepe a szövegben: a rokon értelmű melléknevek.	A melléknevek felismerésének és helyesírásának gyakorlása: a fokozott melléknevek használata és helyesírásuk.
Rokon értelmű melléknevek használata: helyettesítések, kiegészítések.
Szabályjátékok, rejtvények.		
34.	Foglaljuk össze, mit tanultunk a melléknevekről!
Nyelvi játékok.	Táblázat alapján rendszerezés. Csoportos tanulásszervezésben vita: (színek vitája).
Gépjátékok, fejtörők, rejtvények.
Pl.: települések nevében melléknév
– Pl.: Kékkút (kék)		
35.	A főnévről és a melléknévről szerzett ismeretek gyakorlása.
Szövegben és mondatokban helyes használatuk és helyesírásuk.	A tanult névszókhoz: főnév, melléknév kapcsolódó produktív gyakorlatok, játékok.
Szó-, mondat-, szövegalkotási feladatok.	A nyelvhasználati képességek komplex fejlesztése.
A helyesírási készség alapozása.
Közléshelyzetnek megfelelő kommunikációs formák.
Differenciált tanulásszervezés.	
36.	Félévi felmérés a "Tudásszintmérő" (A/B) változat alapján.	A 4. osztályban eddig szerzett tudás ellenőrzése.
Önálló feladatmegoldással.	A meglévő képességekre alapozott nyelvi-helyesírási tudás bizonyítása.
Az önellenőrző tevékenység kialakítása.
Önálló munka.	
37.	A felmérések értékelése.
A hiányok pótlása.
Hibajavítás.	Tanítói-tanulói értékelés.
Típus és egyéni hibák javítása: másolás, produktív gyakorlatok.	A kritikai gondolkodás fejlesztése.
Énkép – önismeret – önkontroll. Siker – kudarc. Okok.
Hibajavító tevékenység kialakítása.
Differenciált tanulásszervezés.	
38.	A SZÁMNÉV
A számnév fogalma és fajtái: határozott és határozatlan számnév.	A számnév fogalmi jegyeinek kialakítása az indukciós anyag példaanyagának halmazba történő rendezésével. A határozott és határozatlan számnév a szövegekben, ezek használata.	Alá-fölérendeltségi viszony felismerése. Nyelvi törvényszerűségek feltárása, a nyelvhasználati normák kialakítása.
Hagyományőrzés és hagyományápolás: szövegértelmezéssel.
A természeti környezet óvása.
A matematikai kompetenciára épülő rendezés, csoportosítás (halmazok).
Funkcionális nyelvhasználati képességek tudatosítása.
Együttes tevékenységek.
Differenciált tanulásszervezés.
Vélemények meghallgatása az indukciósszöveg által; értékközvetítés.
Játék-, kép- és szövegtársítás.
Szó- és írásbeli szövegalkotás.	
39.	A számnevek csoportosítása.
Határozott:
– tőszámnév
– sorszámnév
– törtszámnév
Az "egy" névelő vagy számnév.	A számot, mennyiséget, sorban elfoglalt helyet nevez meg a számnév.
Szófaj, a névszók csoportjába tartozik.
Életközeli szövegben a számnevek szerepének vizsgálata.
Az egy szó funkciójának szerepe szövegkörnyezetben.		
40.	A számnév fokozása: sok, több, legtöbb, kevés, kevesebb, legkevesebb.	A melléknév fokozásának alapján a sok és számnév fokozása.
Kiszámolók, szólások, közmondá-sok, népi játékokhoz kapcsolódó
gyakorlatok megoldása.
Másolás, kiegészítés.		
41.	A számnevek helyesírása.
A keltezés írása.
Változó törtek: tíz, tizedik.
Toldalékos esetek.	A számnevek helyesírásának kialakítása. A magyar helyesírás szabályai c. könyv használata. Szabály keresése, ennek alkalmazása gyakorlati példákban.
A számnévhez kapcsolódó toldalékok helyesírása.
Pl.: nyolccal – 8-cal stb.	Önálló tanulási képesség fejlesztése a helyesírási norma kialakítása szótárhasználattal.
Differenciált tanulásszervezés.	
42.	A számnevek a szövegben, népi mondókákban.
A számnevek helyesírásának gyakorlása.	A számnevek felismerése és alkalmazása irodalmi és köznyelvi szövegben.
Produktív gyakorlatok.
Tollbamondás.	Nyelvhasználat fejlesztése.
Kommunikációs formák alkalmazása.
Szövegalkotási képesség fejlesztése.
Könyv- és könyvtárhasználati ismeretek felhasználása, a szókincs mozgósítása.
Kooperatív tanulási technikák.
Páros-, csoportmunka.
Önálló feladatmegoldások.
Népünk hagyományainak ápolása.
Értelmezőképesség fejlesztése – Népi bölcsességek a nyelvhasználat fejlesztése céljából.
Esztétikai – művészeti tudatosság kialakítása képi (rajzos) ábrázolással.
Jelentés társítása képhez.
Kooperatív tanulás.
Egymás kérdezése.
Kérdések és válaszok megfogalmazása.
Differenciált tanulásszervezés.	
43.	A számnevek helyesírása.
Fejtörők, nyelvi játékok, találós kérdések.
Nyelvi játékok.	Számnevek alkotása betűkből. Kreatív feladatmegoldások. Életközeli feladatok megoldása: adatlap.
Találós kérdések keresése.
Szólás, közmondásban használt
számnevek értelmezése: jelentések magyarázata, ábrázolása.		
44.	Foglaljuk össze, mit tanultunk a számnévről!	Rendszerező táblázat alapján a számnévről szerzett ismeretek összefoglalása.
Kreatív feladatmegoldások.		
45.	A számnévről szerzett tudás felmérése a "Tudásszintmérő" (A/B) változat alapján.	A számnévről szerzett tudás bizonyítása önálló feladatmegoldással.	Önálló munka.
Önellenőrző képesség kialakítása.	
46.	A tudásszintmérő feladatok értékelése, javítása, hiányok pótlása.	A tanulók teljesítményének értékelése, a hibák javítása. A hiányok pótlása gyakoroltatással.	Énkép – Önismeret
Önkontroll A hibajavító tevékenység kialakítása.
Differenciált tanulásszervezés.
A kritikai gondolkodás fejlesztése.	
47.	AZ IGE
Mit fejez ki az ige?
Az igéről tanult fogalmi ismeretek alapján: a cselekvést, történést, létezést jelentő igék.	
Az igék felismerése a harmadik osztályban tanultak alapján: a cselekvést, történést, létezést kifejező igék.	
Fogalmak, gondolkodási műveletek mozgósítása.
A jelentés és a mondat-szöveg kapcsolatának viszonya. A nyelvhasználati képességek mozgósítása.
Kooperatív tanulási formák.	
48.	A személyes névmás és az igeragozás.
Az igeidők.	Az igeragozás használata a beszédben, írásban.
Az igei személyragok és a személyes névmások használatának, szerepének megfigyelése, gyakorlása.
A jelen, múlt, jövő idő használata.
Alanyi ragozás, a tárgyas ragozás megfigyeltetése.
Szerepjátékok, szituációs gyakorlatok.
Helyesítések, kiegészítések.
Mondat-, szövegalkotási feladatok.
Az igekötős igék szerepének meg-figyeltetése: az igekötők jelentésmódosító szerepe.
Szókincsfejlesztés: rokon értelmű igék.	Funkcionális nyelvszemlélet kialakítása.
A nyelvi elemek szerepének tudatosítása a nyelvhasználatban.
A grammatikai idő és a cselekvés, történés, létezés idejére vonatkozó összefüggések megláttatása.
A magyar nyelv szabályrendszerének, törvényszerűségeinek tudatosítása.
Szó- és írásbeli kommunikációs képességek fejlesztése.
Differenciált munkáltatás.
Páros-, egyéni-, csoportmunka.
Árnyalt, kifejező szókincs gazdagítása.	
49.	Az igeragozás a nyelvhasználatban és az igekötős igék.
Rokon értelmű igék használata.			
50.	Az igék helyesírása és az igekötős igék.
Elválasztás.
Szabályjátékok.	Produktív gyakorlatokkal az igék helyesírásáról tanultak alkalmazása.
Pl.: a j és az ly; -ul, -ül, -ít toldalékos igék.
Az igekötős igék elválasztása és helyesírása.
Szabályjátékok. 
Tollbamondás.	A helyesírási törvények, szabályok tudatosítása.
A helyesírási norma kialakítása.
Differenciált munkáltatás.	
51.	Az igemódok.
Az ige kijelentő módja.	Az indukciós szöveg elemzésével az igeidő viszonylatának és a mondatfajták vizsgálatával a kijelentő módú ige fogalmi tudatosítása.	Szövegértő-, szövegalkotási képességekre alapozott nyelvhasználati norma kialakítása.
A nyelv szabályrendszerének, működésének megfigyeltetése a közlési szándék és a mondat modalitására vonatkozóan.
Gondolkodási műveletek mozgósításával következtetések, szabályok közös kialakítása, a tanulók által történő felfedeztetéssel.
Irodalmi művek, köznyelvi szövegek értelmezése: a szövegértési képesség fejlesztése.
Kommunikációs gyakorlatok verbális és nem verbális kommunikációs formák alkalmazása.
Kreatív alkotóképesség fejlesztése.Esztétikai, művészi tudatosság kialakítása képi ábrázolással.
Kooperatív tanulási technikák.
Differenciált munkáltatás.
Nyelvhasználati norma kialakítása.
A nyelvhasználati módok komplex fejlesztése.
Szó- és írásbeli szövegalkotási képesség.
A magyar nyelv működésének, szabályrendszerének megfigyeltetése, tudatosítása.
Funkcionális nyelvszemlélet kialakítása.
Egyéni-, páros- és csoportmunkák.	
52.	Az ige feltételes módja.
A feltételes mód jele: -na, -ne, -ná, -né	A feltételes módú ige szerepének vizsgálata.
A vágy, óhaj, kívánság teljesülése, a feltétel viszonyítása.
A szöveg és a kép kapcsolatának elemzése.
A feltételes mód jelének tudatosítása.		
53.	A feltételes módú ige ideje: jelen idő; múlt idő – összetett alak. Pl.: kaptam volna.	A feltételes módú igék használatának gyakorlása.
Az igeidők változásának és az igemód alakulásának megfigyelése.		
54.	A feltételes módú igék gyakorlása.	A feltételes módú igék alkalmazása különböző fajtájú mondatokban. Szövegekben a feltételes módú igék felismerése.
Produktív gyakorlatok.
Játékok.		
55.	A feltételes módú ige ragozása és használata.	Az igeragozás megfigyeltetése és alkalmazása.
Pl.: ülnék – ül (szótő) + né (jel) + k (igei személyrag).		
56.	Az ige felszólító módja.
A felszólító mód jele: a -j	A felszólító módú igék megismerése.
A módjel: -j.
Szöveg- és szóelemzések.
Produktív gyakorlatok.
Szituációs helyzetek értelmezése, játékok.	A népköltészet (altató) mint indukciós anyag személyes érzelmek kifejezése.
Népünk kultúrájának megismerése, a hagyományok ápolása.
Képzelet, érzelem kifejezése kommunikációs helyzetekben.
Vélemények meghallgatása.
Együttes társalgási szabályok alkalmazása.
A funkcionális nyelvszemlélet kialakítása.
Differenciált munkáltatás.
Együttes, páros munka.
Kreatív képességek fejlesztése.	
57.	Az ige felszólító módja. A felszólító mód jelének módosulása.	Az ige felszólító mód jelének módosulásának megfigyeltetése, ezekhez kapcsolódó feladatok végzése.	A helyesírási norma alapozása.
A helyes beszédnorma kialakítása.	
58.	A felszólító módú igék használata, helyesírása.
Az igekötős igék felszólító módja.	Pl.: töltsd, készíts, mondd (Kiejtéstől eltérően írjuk; a hangalak változása és a helyesírás.
Kommunikációs helyzetgyakorlatok.
Mondatok értelmezése különböző közléshelyzetekben: Légy szíves...
Menj ki... stb.
Produktív gyakorlatok.	Mondókakincs értékeinek megláttatása.
A nyelvi elemek szerepének tudatosítása: a nyelv szabályrendszerének feltárása.
Igényes, kulturált nyelvhasználat kialakítása.
Anyanyelvi kommunikációs kompetencia fejlesztése:
Szó- és írásbeli szövegalkotási képességek fejlesztése.	
59.	A felszólító módú igék helyesírásának gyakorlása.
A felszólító módú igék a nyelvhasználatban.	Udvarias társalgási szabályok kialakítása.
A felszólító módú igék helyesírásának gyakorlása kreatív gyakorlatokkal.	Társas-, együttműködési szabályok kialakítása.
Kreatív képességek fejlesztése. 
Páros-, csoportmunka.
Kooperatív tanulási technikák alkalmazása.
Szókincsfejlesztés: irodalmi szövegek szövegértelmezése.	
60.	Igeragozás felszólító- és más igemódban.
Igeragozás: igeidők és igemód kapcsolata.	Szólások, közmondásokban az igék megfigyeltetése.
Helyettesítések, kiegészítések.
Tollbamondás.	Funkcionális nyelvhasználati képességek kialakítása.
Összefüggések megláttatása.
Gondolkodási műveletek mozgósítása.
A helyesírási norma kialakítása.	
61.	Az igemódokról tanultak gyakorlása.	Mondatfajták szerepe a szövegkörnyezetben: mondatfajta és igemód viszonya. A közlési szándék nyelvi eszközei.
Csoportosítások különböző szempontok szerint.
Szövegelemzések: igék felismerése.
Párbeszédekben különböző ige-módok használata.
Szövegalkotási feladatok.
Átalakítások különböző igeidőkben és igemódokban.
Kreatív gyakorlatok.
Rejtvények, nyelvi játékok.	Differenciált tanulásszervezés.
A kognitív képességek birtokában szabályok alkalmazása.
Kreatív alkotóképesség fejlesztése.
Élethelyzetből adódó feladatokhoz kapcsolódó digitális kompetencia területén az sms nyelvi- és helyesírási normáinak megismerése.
A funkcionális nyelvszemlélet tudatosítása.
Helyes, kulturált beszédnorma kialakítása.
Nyelvhasználati képességek fejlesztése. 	
62.–
63.	Az igék és különböző igemódú igék használata a beszédben.
Igemódok helyesírása.			
64.	Foglaljuk össze, mit tanultunk az igéről!	Táblázat alapján az igéről tanultak rendszerezése.
Egymás kérdezése a tanultakról.	Differenciált tanulásszervezés.
A verbális gondolkodás alapozása.
Nyelvi-logikai összefüggések megláttatása.
A helyesírási norma, beszédkultúra kialakítása.
Szó- és írásbeli nyelvhasználat fejlesztése.	
65.	Az igéről szerzett tudás felmérése a "Tudásszintmérő (A/B) változat alapján.	Az igéről szerzett tudás ellenőrzése önálló feladatmegoldással. A nyelvi-helyesírási ismeretekhez kapcsolódó feladatok elvégzése.	A tanulók szövegértési olvasási írásképességére alapozott önálló munkavégzés.
Önellenőrzés képesség kialakítása.	
66.	A tudásszintmérő feladtok értékelése.
Hibajavítás.	A tanulók teljesítményének értékelése, a hibák – típus, egyéni – javítása feladatmegoldással.
Sikerek, kudarcok elemzése.	Énkép – önismeret.
Önkontroll.
Önértékelés.
Érvelések, okok a sikerekben, kudarcokban.
A hibajavító tevékenység kialakítása.
Differenciált tanulásszervezés.	
67.	Szóalkotás és a szavak toldalékai.
Különböző szófajú szavak alkotása.
Rejtvények, nyelvi feladatok.	Különböző szófajú szavaktól más-más szófajú szavak alkotása.
Pl.: kar – karos, fut – futás
Szóalkotás – képrejtvények.
Találós kérdések.
Érdekes nyelvi feladvány: Eszperente nyelv (Ede eleget evett.)	A nyelv szabályrendszerének tudatosítása.
Kreatív képességek mozgósítása.
Kooperatív tanulási technikák.
Funkcionális nyelvszemlélet kialakítása.	
68.	Foglaljuk össze, mit tanultunk a szófajokról!
Társasjáték.
Nyelvi játékok.	A szófajokról szerzett tudás rendszerezése táblázat alapján.
Szófaj: ige, névszó, névelő
Névszók: főnév, melléknév, számnév, személyes névmás.	Rendszerező-képesség kialakítása. A tanult fogalmi ismeretek birtokában a nyelvhasználati képességek fejlesztése.
A helyesírási norma, a helyes beszédnorma követése.
Társas együttműködési képesség kialakítása.
Kooperatív tanulási technikák alkalmazása.
Differenciált munkáltatás.	
69.	RENDSZEREZZÜNK!
A 4. évfolyamban és az eddig szerzett tudás rendszerezése.
Nyelvi játékok.	A szövegről, a mondatról, a szavakról és ezekhez kapcsolódó helyesírási ismeretek rendszerezése. Találós kérdések, szövegalkotás.		
70.–
71.	A negyedik osztályban szerzett tudás felmérése.
Év végi felmérés a "Tudásszintmérő" (A/B) változat alapján.	A negyedik osztályban szerzett tudás felmérése önálló feladatmegoldással.
Tollbamondás.	Nyelvi-helyesírási képességek mozgósítása.
Önellenőrző képesség fejlesztése.	
72.	A tudásszintmérő feladatok értékelése, javítása.
Hiányok pótlása.
Ismétlés.	Tanítói-tanulói értékelés.
Vélemények elmondása.
A hibák javítása.
A típushibák javítása feladatmegoldásokkal.	Énkép – önismeret.
Önkontroll.
Érvelések az értékeléskor, önértékeléskor.
Differenciált tanulásszervezés.
Hibajavító tevékenység kialakítása.	
73.	A nyelvről tanultak ismétlése.
Tréfás nyelvi rejtvények, fejtörők.
Mit jelent számodra az anyanyelv?	A magyar nyelvről szerzett tudás alapján rejtvények, találós kérdések megfejtése és alkotása.
Vélemény, állásfoglalás megfogalmazása írásban.	A nyelvhasználati módok komplex fejlesztése a nyelv szabályrendszerének tudatos használata.
Páros-, csoportmunka.
Kreatív képességek mozgósítása.
Kooperatív tanulás.	
74.	Nyelvi-helyesírási "Ki mit tud?" vetélkedő.	Csoportokban egymás közötti vetélkedő a nyelvről, a helyesírásról eddig tanultak alapján.
Tréfás fejtörők, nyelvi játékok.
Kommunikációs tevékenységek.
Szótárhasználat:
szójelentéshez,
szóláshoz,
közmondáshoz.	Társas együttműködések, szabályok tudatos alkalmazása.
A szótárhasználat alkalmazása.
Ítélőképesség fejlesztése.
A nyelvhasználati képességek mozgósítása.
Egészséges versenyszellem kialakítása.
A kulturált, udvarias beszéd alkalmazása.
A kommunikációs tevékenységek tudatos alkalmazása.
Csoportmunka.
Önbírálat – Értékelés.