TANÁRI TANTERV 
(TANMENET)
Magyar nyelv kisiskolásoknak 
és magyar nyelvi gyakorló 
kisiskolásoknak tankönyvcsalád
3. osztály

Mozaik Kiadó – Szeged, 2008

Készítette:
dr. galgóczi lászlóné
mestertanár

Éves óraszám: 74 óra + 8 óra az írásórák terhére
Összesen: 82 óra
 tanári Tanterv
(tanmenet)
3. évfolyam 

Óra-
szám	Témakörök, tartalmak,
(tananyag);
Nyelvi-helyesírási
ismeretek	Belépõ tevékenységformák;
A helyesírási és nyelvhasználati 
képességek fejlesztésének feladatai	
Tanulásszervezési eljárások, technikák;
Fejlesztendõ kompetenciák	
1.	Ismerkedés a taneszközökkel: Magyar nyelv kisiskolásoknak 3., Magyar nyelvi gyakorló kisiskolásoknak 3. o.
Szalai Borbála Csodálatos beszéd c. verse és a “Bevezetõ” köszöntõ sorok értelmezése.
Búvárkodás a tartalomjegyzékben.
Miért tanuljuk a magyar nyelvet?
A tanulást segítõ könyvek.	A taneszközök címének, a vers, versrészlet mondanivalójának értelmezése.
A tartalomjegyzék fõbb fejezetcímeinek hangos olvasása. Versolvasás.
Egy-egy tetszõleges oldal kiválasztása párokban, ezek bemutatása.
A választás indoklása.
Érvelés.
Beszélgetés a nyelvrõl.
Napjaink vallomásai a magyar nyelvrõl (az anyanyelvrõl).	Szövegértelmezés, szövegértõ képességek fejlesztése.
Az olvasási készség fejlesztése hangos-, némaolvasással: szöveghez kapcsolódóan.
Az anyanyelvi kommunikáció mint kulcskompetencia fejlesztése minden tanóra alapja.
Nemzeti azonosságtudat kialakítása.
Hazánkban élõ népcsoportok iránti figyelem, tisztelet és nyitottság.
Könyvtárhasználati képesség alapozása.
A kommunikáció eszközeinek alkalmazása.
Az igényes, kulturált nyelvi magatartásnormák kialakítása.
Páros munka.
A nyelv szabályszerûségének megfigyeltetése, helyesírási normák kialakítása.
Egyszerû kommunikációs forma: párbeszéd, beszélgetés az élethelyzetekbõl adódóan.
Kooperatív technikák alkalmazása.	
2.	ISMÉTLÉS
Mit tanultunk a második osztályban a nyelvrõl?	A második osztályban tanult ismeretek felidézése produktív gyakorlatokkal.
A beszéd mint a kommunikáció eszközének gyakorlása.
A verbális, nem verbális kommunikációs formák alkalmazása: szituációs játékok.		
3.	Mit tanultunk második osztályban a mondatokról?
Mondatkezdés, tagolás, mondatvégi írásjel.	A második osztályban tanultak felidézése: a kijelentõ és a kérdõ mondat felismerése, válaszok megfogalmazása.
Szituációk értelmezése.		
4.–5.	Mit tanultunk a második osztályban a szavakról?
Szótagolás, elválasztás.	A szavak jelentésérõl és szerkezetérõl (szótõ + toldalékok), valamint a helyesírásukhoz kapcsolódó ismeretek ismétlése.
Szavak alkotása szabály alapján, betûkbõl, szótagokból.
Elválasztási gyakorlatok játékokkal.	Szókincsfejlesztés. Igényes nyelvhasználat kialakítása.
Kreatív képességek fejlesztése differenciálással.	
6.	Mit tanultunk második osztályban a hangokról és a betûkrõl?
A magán- és mássalhangzók.	A beszédhangok képzésének megfigyeltetése.
A hang és betû összehasonlítása írás alapján.
Az ábécé- és betûrend.
A magán- és mássalhangzók helyes ejtése és helyesírása.	Helyesírási norma kialakítása íráskészségre épülve.
Páros-, csoportos és önálló munka.	
7.–9.	A SZÖVEG
Szövegalkotás szóban és írásban.
Mikor szöveg?	A szövegértés és a szövegalkotás kapcsolatának megfigyeltetése: a szöveg mondatainak képi úton történõ rendezése.
Szó- és írásbeli szövegalkotási tevékenységek végzése.
Szerepjátékok.
Szituációs helyzetbõl adódó feladatok végzése.
Vélemények elmondása: érvelés, cáfolás, bizonyítás.	A szövegalkotás elemi szabályainak megismerése.
Szövegalkotási képesség fejlesztése.
Élethelyzetekhez kapcsolódó szó- és írásbeli kommunikációs tevékenységek fejlesztése.
Differenciált tanulás.
Kooperatív tanulás.
Empatikus képességek fejlesztése.	
10.	Foglaljuk össze, mit tanultunk a nyelvrõl!	Az eddig tanultak rendszerezése táblázat alapján.	Kreatív nyelvhasználat, stílusfejlesztés, kommunikációs helyzetekhez való igazodás.
Összefüggések feltárása.
Kooperatív tanulási technikák alkalmazása.	
11.	Tájékozódás a tanulók tudásáról (Felmérés)
Tudásszintmérõ feladatlap (A/B) változatának alapján.	Tájékozódás a tanulók fejlettségi szintjérõl.	Önálló tanulásszervezés.
Egyéni munkavégzés olvasási- és írásképességek figyelembevételével tanítói irányítással.	
12.	A felmérések értékelése.
Hiányok pótlása, javítás.	Tanítói-tanulói értékelés.
Típus- és egyéni hibák javítása.	Önkontroll.
Hibajavító tevékenység kialakítása, fejlesztése.	
13.	A MONDAT
A mondatfajták.
A kijelentõ mondat és helyesírása.	A mondatról tanultak felelevenítése: kezdõbetû, mondatvégi írásjelek.
A kijelentõ mondat tartalmi jegyeinek alkalmazásával a közléshelyzetekben való gyakoroltatás.
A mondatfajták felismerése a beszélõ szándék szerint.
Fogalmi jegyek jellemzõi.	Mondatfajták megismerése a modalitás alapján.
Funkcionális nyelvészeti alapozás: a mondatfajták funkciója a beszédben.
Közlési szándékok értelmezése, a helyzetnek megfelelõ érvelések.
A helyesírásra vonatkozó ismeretek elmélyítése.
Nyelvhasználati normák alakítása.
Differenciált tanulásszervezés.	
14.	A kérdõ mondat és helyesírása.
Kérdõszavak a kérdõ mondatokban.
Az eldöntendõ kérdõ mondatban az -e helyesírása.
Pl.: voltál-e otthon?	A tanult ismeretek alapján a kérdõ mondat fogalmi, tartalmi jegyeinek alkalmazása.
A hanglejtés, dallam, hangsúly
megfigyeltetése beszédtevékenységben.
Az eldöntendõ kérdõ mondat szerepe a nyelvhasználatban.		
15.	A felkiáltó mondat és helyesírása.	A felkiáltó mondat értelemkifejezõ szerepének megismerése különbözõ közlési céllal.
A mondatok tartalmi és formai jegyeinek megismerése.
Gyakori szavak: jaj, hû, éljen, ni stb. Mondatkezdések, mondatvégi írásjelek helyesírása. (Nagy kezdõbetû, írásjelek: (!)-jel.)
Mondaton belüli vesszõk alkalmazása. Pl.: Ó, hû, jaj stb. 	Funkcionális nyelvészeti ismeretek alapozása.
A mondatfajták szerepe a szó- és írásbeli kommunikációs tevékenységekben.
A nyelvhasználati módok komplex fejlesztése.
A verbális és nonverbális kommunikáció elsajátítása: beszéd, írás, gesztus, mimika.
Szituációs helyzetek értelmezése.
Az udvarias, kulturált nyelvi magatartásnormák kialakítása.
Szókincsbõvítés.
Kreatív nyelvhasználat és stílusfejlesztés.
Empatikus képességek kialakítása a szerepjátékok során. Pl.: a mindennapok használatában vásárlási jelenet.
Differenciált és kooperatív munkáltatás.
Érvelések, cáfolások tagadáskor, állításkor.
A helyesírási norma és beszédnorma megfigyeltetése, elsajátítása.
A tanulás motivációs bázisának feltárása: népi mondókák szó- és írásos nyelvhasználat kifejlesztése.
Kooperatív tanulási technikák.	
16.	Az óhajtó mondat és helyesírása.	Az óhajtó mondat szerepe a nyelvben.
Az óhaj, vágy, kiváltság kifejezésének nyelvi eszköze.
Leggyakrabban használt szavak a mondatokban: bár, bárcsak, jó lenne stb.		
17.	A felszólító mondat és helyesírása.	A felszólító mondat tartalmi jegyeinek megfigyeltetése.
A felszólítást kifejezõ szavak és helyesírásuknak elsajátítása mondatok alkotásával, produktív gyakorlatokkal. 		
18.	A tiltó felszólító mondat.	Parancsolás, kérés, tiltás.
A tiltást kifejezõ szavak: a ne, se, sem
Az udvarias: “légy szíves” 	Funkcionális nyelvészeti ismeretek alapozása.
A mondatfajták szerepe a szó- és írásbeli kommunikációs tevékenységekben.
A nyelvhasználati módok komplex fejlesztése.
A verbális és nonverbális kommunikáció elsajátítása: beszéd, írás, gesztus, mimika.
Szituációs helyzetek értelmezése.
Az udvarias, kulturált nyelvi magatartásnormák kialakítása.
Szókincsbõvítés.
Kreatív nyelvhasználat és stílusfejlesztés.
Empatikus képességek kialakítása a szerepjátékok során. Pl.: a mindennapok használatában vásárlási jelenet.
Differenciált és kooperatív munkáltatás.
Érvelések, cáfolások tagadáskor, állításkor.
A helyesírási norma és beszédnorma megfigyeltetése, elsajátítása.
A tanulás motivációs bázisának feltárása: népi mondókák szó- és írásos nyelvhasználat kifejlesztése.
Kooperatív tanulási technikák.	
19.	Állítás, tagadás, tiltás	forma gyakoroltatása, szembeállítása nyelvileg durvább alakokkal: határozottabb felszólítás kifejezése.		
20.	Állítás, tagadás.
A mondatfajták és helyesírásuk, a szavak helyesírása a különbözõ mondatokban.	A mondat tartalmának tagadása, állítása.
Átalakítások.
A mondatfajták és helyesírásuk.
A kiejtéstõl eltérõ szavak helyesírása és helyes ejtése a különbözõ mondatokban.		
21.	Foglaljuk össze, mit tanultunk a mondatról!	A mondatról tanultak összefoglalása táblázat alapján. A mondatról tanultak gyakoroltatása.	Differenciált tanulásszervezés.
Összefüggések, ok, okozati viszonyok megláttatása.	
22.	A mondatról tanultak felmérése “Tudásszintmérõ feladatlap” alapján. (A/B) változat.	A tanult ismeretek felelevenítése: a tudás bizonyítása felméréssel	Önálló munkáltatás.
Az önellenõrzõ képességek fejlesztése építve a tanulók olvasási- és íráskészségére.	
23.	A tudásszintmérõ feladatok értékelése, javítása.
A szavak	A felmérések értékelése, javítása. 
A szó, mint nyelvi elem a beszédben és az írásban. A szavak önálló jelentése.	Önkontroll. Önértékelés. Hibajavító tevékenység kialakítása.
Differenciált tanulásszervezés. 
A szavak jelentése: szókincsbõvítés.
Lexikon használata.	
24.	Mit jelentenek a szavak?
Lexikon, szótár használata.	A szavak vizsgálata: a jelentések és a szövegkörnyezet.
A gyermeklexikonok használata.
Az ellentétes, többjelentésû, az egy jelentésû, az azonos alakú és rokon értelmû szavak használata a nyelvben.	Differenciált tanulásszervezés.
Szókincsbõvítés.
Önálló tanulási képesség alapozása lexikon használatával.
Stílusnevelés; a választékos, szép magyar beszéd szóhasználata.
Kép- és szövegtársítás.
Páros- és csoportmunka.	
25.	Az összetett szavak.	A szavak és jelentésük gyakorlása: képi és írásos kifejezésmódok értelmezése.
Szóalkotások.		
26.	A SZÓFAJOK
Mit neveznek meg a szófajok?
Hogyan csoportosítjuk a szavakat a harmadik osztályban?	
A “szófaj” mint fogalom elemi jegyeinek megismerése.
Szövegkörnyezetben lévõ szavak csoportosítása.
A szavak jelentésének vizsgálata kérdések alapján.
Élethelyzethez kapcsolódó kommunikációs gyakorlat: Pl.: futóverseny – csapatszurkolás.	
 Gondolkodási mûveletek segítségével nyelvtani törvényszerûségek megfigyeltetése.
Nyelvtani szabályok alapjainak elsajátítása.
A csoportos kommunikációs formák élethelyzetben.
Kooperatív tanulási technikák alkalmazása.
Szövegértés bizonyítása tartalommal, nonverbális kommunikációs tevékenységben. Kreatív tevékenykedtetés.
A legközelebbi nemfogalom és fajfogalom alapján következtetés és	
27.	A FÕNÉV
A fõnév fogalma: névszók csoportjába tartozó szófaj. Valóságban létezõ vagy elképzelt élõlényeket, élettelen tárgyakat vagy gondolati dolgokat nevez meg.	
Az indukciós anyag elemzésével a fõnév fogalmi jegyeinek kialakítása.		
28.	A fõnév fajtái:
köznév és tulajdonnév.
A köznév és a tulajdonnév helyesírása.	Tapasztalatra építve a fogalmi jegyek keretében a köznév és tulajdonnév, mint csoportok megfigyeltetése, a helyesírásukra vonatkozó szabályok alkalmazása: kezdõbetûk írása.
Csoportosítások.
A tulajdonnév különbözteti meg egymástól pl. az embereket, várost, állatot stb.	 szabályalkotás.
Fogalomalkotás nyelvi tapasztalat alapján.
Induktív ismeretelsajátítás.
Differenciált tanulásszervezés.
Népi mondóka, mint ismeretanyag. népünk kultúrájának megismerése.
A helyesírási készség kialakítása.	
29.	A tulajdonnév fajtái.
A személynevek.
A családi (vezeték) név és az utónév (keresztnév).	A tulajdonnevek csoportjába tartozó egyszerûbb személynevekre vonatkozó ismeretanyag elsajátítása.
A mesterségek, foglalkozások és más köznevekbõl kialakult tulajdonnevek vizsgálata, alkotása, helyesírása.
Pl.: kovács – Kovács
       rózsa – Rózsa
Az ábécérend (betûrend)-rõl nevezett tudás alkalmazása.
Ismert emberek, hétköznapi, családban elõforduló nevek összegyûjtése.
Játékok: rímelõ szavak, nevek.	A nyelvi szabályrendszer megfigyeltetése: a vers ritmusának, a vers ríméhez való névtársítás. A környezetben elõforduló nevek alapján a kreatív képességek, helyesírás fejlesztése.
Páros-, csoportmunka.
Differenciált tanulásszervezés.
Az ábécérendrõl (betûrendrõl) szerzett tudás mozgósítása.
A névadás révén a hagyományok õrzése és a nyelvi divatok megfigyeltetése.	
30.	A fõnevek gyakorlása: köznév, személynév felismerése.
Beszédes nevek.			
31.	Az állatnevek és helyesírásuk.
Pl.: kutya – Tanisz	A tulajdonnevekként szereplõ állatnevek helyesírásának megfigyeltetése irodalmi példaszövegekben, a mindennapi életben.
A szituációs helyzetgyakorlatok.	A képhez társított szöveg.
Alkotási készség kialakítása.
Kreatív képességek fejlesztése. Helyesírási norma kialakítása.	
32.	A fõnevek felismerése mondatban, szövegben.
Gyakorlás.	A fõnevek felismerése szövegben.
A fantázia, mesébõl elsajátított tudás alapján rajzos tevékenység a fõnevekhez kapcsolva.
Mondat- és szövegalkotás.
Tollbamondás.	Differenciált munkáltatás.
Páros-, csoportmunka.
Önálló feladatmegoldó képesség kialakítása, fejlesztése.
A kognitív képességekre építve szövegalkotás. Meseszerû jegyek használata a közlésben.
A helyesírási készség kialakítása.	
33.	Foglaljuk össze, mit tudunk a fõnévrõl.
A fõnevek a mondatban és szövegben.	A fõnévrõl eddig szerzett ismeretek összefoglalása a tankönyv alapján.
A harmadik osztályban tanult ismeretekhez kapcsolódó kreatív feladatok megoldása.	A képességek alapján elsajátított tudás rendszerezése, a matematikai kompetenciára épülõ rendszerezés (halmazok).
Differenciált tanulásszervezés.	
34.	Félévi felmérés a harmadik osztályban eddig elsajátított ismeretekbõl a “Tudásszintmérõ feladatlap” (A/B) alapján.	Az eddig szerzett tudás felmérése a “Tudásszintmérõ feladatlap” alapján.
Tollbamondás.	Önálló munka.
Az önellenõrzés képességének fejlesztése: építve a tanulók szövegértési és olvasási, írási képességére.	
35.	A felmérések értékelése, javítása, hiányok pótlása.	A tanulók teljesítményében jelentkezõ sikerek, kudarcok elemzése. A felmérés értékelése. A hiányok pótlása, javítások feladatmegoldásokkal.	Önkontroll – önértékelés.
A hibajavító tevékenység kialakítása.	
36.	Az egyes és többes számú fõnév.
A toldalékfajták közül a
“-k” jel megismerése.
Helyesírási esetek a -k jel után. híd – hidak.
Szóelemzés.
Pl.: rigó: rigó (szótõ) + k (a fõnév többes számának jele)	A fõnév egyes és többes számának megismerése.
Szövegelemzés.
A második osztályban végzett szóelemzésre építve a szótõ + toldalékok alapján a többes szám jelének tudatosítása.
A helyesírásra vonatkozó ismeretek elsajátítása.	A fogalmi jegyek alapján a nyelvi szabályok tudatosítása, nyelvhasználat fejlesztése.
Elemzõtevékenység kialakítása.
Kooperatív tanulás.
A környezettudatosságra nevelés a szövegelemzõ tevékenységgel.	
37.	A többes számú fõnevek használata.	A fõnevek egyes és többes számú alakjainak felismerése. A helyesírásra vonatkozó változások felismerése, alkalmazása.
Pl.: csõ – csövek
       víz – vizek stb.
Produktív gyakorlatok.	Beszédkultúra kialakítása, mások meghallgatása.
Következtetések: ok-okozati összefüggések feltárása.
A nyelvi elemek szerepének tudatosítása.
A fogalmi jegyek felismerése a többes számú fõnevekre vonatkozóan.
Funkcionális nyelvszemlélet alapján nyelvi tudatosítás.
Helyesírási szabályok megismerése, tudatosítása.
A nyelvi elemek szerepének tudatosítása: a nyelv 
szabályrendszerének feltárása.
Az irodalmi példából adódó 
képességfejlesztés.
Szóelemzések.
Szótárhasználat fejlesztése.
Az indukciós szövegelemzéssel gondolkodási képességek fejlesztése.
Olvasástechnika alapján a hangos olvasási készség fejlesztése.
Az irodalmi szöveg, mint szókincsfejlesztõ minta szóalkotása.	
38.	A ragos fõnevek.
A rag, mint a toldalékok egyik fajtája.
Szerepe a nyelvben.	A "rag", mint nyelvi elem megismerése. Leggyakrabban elõforduló ragok. A rag szerepének vizsgálata a nyelvben.
A ragok szerepe szerepének elemzése a szavak mondatbahelyezésekor. 		
39.	A -t ragos fõnév és helyesírása.	A -t ragra és helyesírásához kapcsolódó ismeretek elsajátítása. Szóelemzések.		
40.	A -t ragos fõnevek alkalmazása, felismerése.	Az irodalmi példával a -t rag felismerése, szerepe a szövegben.
Nem minden -t végû szó -t ragos fõnév! Pl.: kért – kert.
Csoportosítások.		
41.	A -ba, -be és a -ban, -ben ragos fõnév.	A -ba, be és a -ban, -ben ragos fõnevek tartalmazó szöveg elemzése.
A ragok funkciójának bemutatása a nyelvhasználatban. A ragok.		
42.	A -ból, -ból, -tól, -tõl és a -ról, -rõl ragos fõnevek	A -ból, -bõl; -tól, -tõl és a
-ról, -rõl ragos fõneveket tartalmazó szöveg fõneveinek gyûjtése, elemzése.
A ragokban szereplõ -ó, -õ helyesírásának gyakorlása.
Helyesejtési és artikulációs gyakorlatok.	Szómagyarázat.
Önálló tanulási képességek fejlesztése analizáló, szintetizáló tevékenységgel.
Kooperatív tanulási technikák.
A szókincs mozgósítása.
Íráskészségre alapozott helyesírási norma kialakítása.
Kreatív képességek fejlesztése.
A matematikai kulcskompetenciára épülõ rendezések, csoportosítások.
Funkcionális nyelvszemlélet kialakítása.
Nyelvhelyességi norma kialakítása.
A helyesírási készség fejlesztése.	
43.	A ragos fõnevek használata és helyesírása.	A fõnevek helyes használata a beszédben és írásban.
A fõnevek felismerése szövegben. Csoportosítások.
Produktív gyakorlatok.	A hangzó beszéd és a helyesírási normához kapcsolódó szabályok tudatosítása.
A szövegalkotási képesség fejlesztése. Nyelvhasználat komplex fejlesztése.
Páros-, csoport-, önálló munkaformák.
Helyesírási norma kialakítása.
Kooperatív tanulási technikák alkalmazása.
A kép, játék alkalmazása a tanulásban.
Vizuális csatornákban való fantáziaerõsítõ alkotókészség kialakítása.
Verbális kommunikáció szerepének erõsítése.
Képzelet, érzelmek kifejezése szóban.
Íráshasználatkor, esztétikai igényesség kialakítása.	
44.	Milyen ragokat, toldalékokat kaphatnak még a fõnevek?	A fõnevek ragos alakjainak és ragjainak megfigyeltetése. A képhez társított ragokkal fõnevek gyûjtése. A ragos fõnevek helyes használata írásban és beszédben.		
45.	Az -ó, -õ, a fõnevek végén.
Az -u, -û a fõnevek végén és helyesírásuk.
Kivételek: Pl.: apu, Icu, eskü	A fõnevek helyesírásához kapcsolódó szóvégi ó, õ-t és u, ú-t; ü, û-t tartalmazó irodalmi szövegek segítségével, elemzõ tevékenységgel szabályok alkotása.
A magyar helyesírás szabályai c. könyv használata.	Differenciált tanulásszervezés.
A tanult szabályok alkalmazása a nyelvi és helyesírási problémák megoldásakor.
Helyesírási norma kialakítása.
Az önálló tanulás képességének kialakítása a helyesírás ellenõrzésének módja a helyesírási szabályzat.
Szótárhasználati képességek kialakítása, fejlesztése.	
46.	A fõnevek felismerése, alkalmazása.
A fõnevek helyesírásának gyakorlása.
Nyelvi játékok.	Fõnevek felismerése, alkalmazása szövegben, mondatban. Helyesírási tevékenységek produktív gyakorlatokkal. Tollbamondás. Szólások, közmondások értelmezése, ezek fõnevei.	Differenciált tanulásszervezés.
Önálló-, páros- és csoportmunka.
A szókincs mozgósítása.
Könyvtárhasználati képességek kialakítása.	
47.	A j és az ly a fõnevekben.	A j és ly a fõnevekben.
A hagyomány elvére épülõ fõnevek helyesírása. Ehhez kapcsolódó szövegek, mondatok alkotása, csoportosítások.
Szöveg kiegészítések, pótlások.	Hang és betû.
A magyar nyelv rendszerére vonatkozó alapismeretek kialakítása.
Hagyományok a nyelvben.
Értékek, – régi magyar szavaink ápolása.
Könyv- és könyvtárhasználati képességek kialakítása.
A természeti környezet tisztelete, óvása irodalmi szövegértelmezõ tevékenységhez kapcsolódóan.
A helyesírási norma kialakítása.
Önellenõrzõ és hibajavító képesség kialakítása.	
48.	A j és az ly helyesírásának gyakorlása.
Szógyûjtés, szövegalkotás.			
49.	Az összetett fõnév.	A szavak keletkezésének megismerése.
Összetett fõnevek alkotása, felismerésének gyakorlása.	Alkotóképesség kialakítása.
Produktív, kreatív képességek fejlesztése.
Szókincsfejlesztés.
Differenciált tanulásszervezés.	
50.	Foglaljuk össze, mit tanultunk a fõnévrõl.	A fogalmi jegyek: szófaj, névszó, fõnév tudása alapján gyakorlati példákkal a tanultak rendszerezése táblázat segítségével.
A fõnévhez kapcsolódó szövegalkotás és nyelvi rejtvények, társasjáték.	Kooperatív tanulás.
Szakszavak elsajátításával a rendszerezõképesség fejlesztése. Társas együttmûködési képesség fejlesztése.
Táblázatok értelmezése.
Nyelvhasználati tevékenységek komplex fejlesztése. Az írásbeli szövegalkotás képességének kialakítása.	
51.	A fõnévrõl tanultak felmérése a ”Tudásszintmérõ” feladatok alapján (A/B)	A fõnévrõl szerzett tudás ellenõrzése az olvasási-írási és szövegértõ képességhez építve.	Önálló munka, az önellenõrzõ képesség kialakítása, fejlesztése.	
52.	A teljesítmények értékelése.
A hibák javítása, hiányok pótlása.	A tanulók teljesítményének értékelése.
A hibák javítása és a hiányok pótlása gyakoroltatással.	Értékelés.
Önkontroll.
A hibajavító tevékenység kialakítása.
Differenciált tanulásszervezés.	
53.	AZ IGE
Az ige cselekvést, történést fejez ki.	Az ige fogalmának kialakítása tartalmai jegyek alapján.
Cselekvések, történések körülménye: a mondatban, szövegben.	Differenciált tanuláselemzés.
Népünk kultúrájának megõrzése. A mondóka – kincs, mint az örökség része: tudatosítás olvasás szövegértelmezés.
A verbális gondolkodás kialakítása.
A logikai ítélet alkotása.
Nyelvi összefüggések alapozása a nyelvhasználat, szókincs gazdagítására.
Fogalmak kialakítása, tapasztalati úton.	
54.	Igék a nyelvhasználatban.
Hogyan tehetjük színesebbé írásunkat, beszédünket?	A rokon értelmû igék megfigyeltetése irodalmi példán: József Attila Altató c. versrészletben, használatuk a környezetben.
Szövegalkotás rokon értelmû igék használatával szóban, írásban.	Árnyalt, igényes nyelvhasználat kialakítása. Szótárhasználat kialakítása.
Köznyelvi szókincs fejlesztése.
Verbális és nonverbális kommunikációs képességek fejlesztése.
Szóbeli és írásbeli szövegalkotó-képesség fejlesztése.
Kooperatív tanulási technikák alkalmazása.	
55.	Az ige létezést is kifejez.	Az ige tartalmi jegyei alapján fogalomalkotás.
Mivel fejezzük ki a nem létezést?
A van ige tagadása és a se, sem, nem tagadószavak.	A valóságos élethelyzetben elképzelt, leírt szöveg értelmezésével a nyelvtani esetek, problémák tudatosítása.
Találós kérdések.	
56.	Az igék helyesírása, felismerése és használata beszédben, írásban.
Gyakorlás.	Az igék alkalmazása az elbeszélõ mûfajú szövegekben.
A mondatfajtákban az igék helyesírása.
Tollbamondás.	A helyesírási norma kialakítása.
Szövegértelmezõ-képesség fejlesztése.
Szöveg-kép értelmezése, a szövegértés bizonyítása tartalomelmondással.
Az igék szerepe a szövegalkotási képesség fejlesztésében.
Kulturált, igényes beszéd kialakítása.
Kooperatív tanulási technikák.	
57.	Az -ul, -ül és az -ít toldalékos igék helyesírása.	Szövegelemzések, igék elemzésével a helyesírás szabályainak tudatosítása -ul,
-ül, -ít toldalékos igékben.
Szóalkotások, szógyûjtések, csoportosítások, kiegészítések.	Helyesírási norma kialakítása, helyesírási szabályok tudatosítása.
Kreatív képességek fejlesztése.
A nyelv szabályrendszerének megismerése.
Páros-, csoport munka.	
58.	A mássalhangzók az igékben.	Mássalhangzók megfigyeltetése az igékben.
A kiejtés és az írásmód ugyanaz. A kiejtéstõl eltér az írásmód.
Helyesejtési, helyesírási gyakorlatok. Pl.: pottyan – adja.
Csoportosítások, rendezések.	Kooperatív tanulási norma.
Kreatív nyelvhasználati képességek fejlesztése.
Helyesejtési és helyesírási norma kialakítása.
A nyelvi szabályrendszer tudatosítása a szó- és írásbeli kommunikációban.	
59.	A j és az ly az igékben.	A j hang kétféle jelölésének megfigyeltetése.
A hagyomány elvét követõ írásmód az igékben.	Kép-szöveg társítása, értelmezése.
A nyelv szabályrendszerének tudatosítása: a hagyomány elve.
Rendszerezõ-képesség fejlesztése.
Differenciált tanulásszervezés.	
60.	Az ige ragozása és a személyes névmás.	Az igeragozás egyszerû alakjának megismerése.
A személyes névmások: én, te, õ, mi, ti, õk az igeragozáskor, mint cselekvõ személyek.
Az igeragok: -k, -n, -l, 
-unk, -ünk; -tok, -tek,   -tök; -nak, -nek.	A funkcionális nyelvszemlélet kialakítása.
A nyelvi elemek szerepe a nyelv mûködésében: a szó és írásbeli szövegalkotásban betöltött szerepének megfigyeltetése, tudatos használata.
Önálló-, páros-, csoport- és együttes munkáltatás.	
61.	Az ige ideje.
A jelen idejû ige.
Alaki, jelölõje: Ø	Az ige grammatikai és cselekvés ideje.
Az igék vizsgálata szövegkörnyezetben.
A jelen idejû igék irodalmi és köznyelvi szövegben. A jelenidõ jele: 	A nyelv szabályrendszerének megfigyeltetése, tudatosítása közlési helyzetekben.
Társas – együttmûködési szabályok kialakítása.
Csoportmunka.
Elemzõtevékenység fejlesztése.
Szöveg-kép társítása, értelmezése.
Kreatív képességek fejlesztése szerepjátékokkal.
Az udvarias társalgási szabályok kialakítása.
A funkcionált nyelvszemlélet kialakítása.
Helyesírási szabályok kialakítása tapasztalati úton.
Páros és közös munka.	
62.	A múlt idejû ige.
Alaki jelölõje: -t; -tt.
A “jel” mint nyelvtani fogalom.	Az ige múlt idejének megfigyeltetése, igék elemzése.
A múlt idõ jele és a helyesírási szabály megfigyeltetése:
-magánhangzót követ: -tt,
- mássalhangzót követ: t		
63.	A múlt idejû igék felismerése, használata.
Gyakorlás.	A múlt idejû és a jelen idejû igék helyes használata és helyesírása. Átalakítások.
Igék felismerése, csoportosítása, szabályok alkalmazása.
Tollbamondás.	Szövegalkotási képességek fejlesztése, az íráskészség fejlesztése.
Logikai rendszerezés.
Konstruktív alkotókészség fejlesztése.
Kooperatív tanulási technikák alkalmazása.
A megszerzett tudás mozgósítása: érvelések, bizonyítások.
Matematikai kompetenciában szerzett képességek mozgósítása: összehasonlítás, halmazokba rendezés.
Kooperatív tanulási stratégiák.
Helyesírási készségfejlesztés.	
64.	A múlt idejû ige és a -t ragos fõnév felismerése, helyes használata.	A múlt idejû ige -t ragja, a -t végû ige (Pl.: tart) és a -t ragos fõnevek vizsgálata szövegben. Produktív gyakorlatokkal, tollbamondással a helyesírás gyakorlása.		
65.	Az ige jövõ ideje.
A jövõ idõ kifejezése.	Az ige grammatikai ideje és a cselekvés idejének megfigyeltetése.
Az ige ideje és a jövõ idõ kifejezésének eszközei:
a fõnév igenév + a fog (segédige)
A jövõ idõre utaló szövegkörnyezet megfigyeltetése.	A nyelv eszköz- és szabályrendszerének megfigyeltetése.
A nyelv törvényszerûségeinek tudatosítása.
Páros-, közös-, csoportos tevékenységek.	
66.	Az igeidõk helyes használata szóban és írásban.
Gyakorlás.
Igeragozás igeidõkben.	Átalakítások, csoportosítások, gyûjtések.
Az igeragozás megfigyeltetése igeidõkben.
Igeragozás a szövegalkotási tevékenységekben.	Konstruktív - alkotóképesség kialakítása.
A nyelv szabályrendszerére vonatkozó tudatosítás.
Nyelvhasználati módok: olvasás, írás, beszéd fejlesztése.
Nyelvhasználati norma kialakítása.
Páros, csoportos és önálló tevékenységek, feladatmegoldások.	
67.	Az igekötõs igék.
Az igekötõk jelentésmódosító szerepe.
Leggyakoribb igekötõk és helyesírásuk.	Az igekötõk jelentésmódosító szerepének megfigyeltetése.
Pl.: elmegy, lemegy, átmegy.
Az igekötõs igék helyes használata és helyesírása.	Nyelvünk gazdagságának feltárása.
Mondókák, találós kérdések.
Játék és közös tanulás.
Szituációs játékokkal a kommunikációs készség fejlesztése.
Kooperatív tanulási technikák.	
68.	Igekötõs igék a szövegben.
Az igekötõs igék helyes használata és helyesírása.	Az igekötõs igék felismerése és helyesírása szövegben. Szólások, közmondások jelentésének magyarázata.
Igék csoportosítása, válogatás.	Könyv- és könyvtárhasználati ismeretek bõvítése.
Önálló tanulási képesség kialakítása.
A felfedeztetés élményének biztosítása.
Helyesírási készségfejlesztés.
Kreatív alkotóképességek fejlesztése.
Rendezés, kiegészítés szabályok alkalmazásával.
Kooperatív tanulási technikák.	
69.	Az igék felismerése, használata, helyesírása.
Gyakorlás.	Az igék felismerése szövegben, a szófajok között.
A szövegek átalakítása igeidõkbe.
Nyelvi játékok a helyesírási tevékenységekkel.	Differenciált tanulásszervezés.
Szövegalkotó képességek fejlesztése.
Helyesírási szabályok alkalmazása a helyesírási norma kialakításában.	
70.	Foglaljuk össze, mit tanultunk az igékrõl!	Rendszerezés.
Az igékrõl szerzett ismeretek összefoglalása a tanulók tudása alapján.
Produktív gyakorlatok.	Rendszerezés; táblázat alapján lényegkiemelés, összefüggések meglátása.
A tanulók tudásának mozgósítása; a felfedezõ-képesség kibontása.
Kooperatív tanulás.	
71.	Az igérõl szerzett ismeretek felmérése a “Tudásszintmérõ feladatlap” alapján (A/B)	Az igérõl szerzett tudás felmérése.	Önálló munka.
Az önellenõrzés képességének fejlesztése építve a szövegértési, írás-olvasási képességre.	
72.	A felmérések értékelése, javítása.
A hiányok pótlása.	A tanulók teljesítményének értékelése, javítás.
Hiányok pótlása feladatmegoldásokkal.	Önkontroll – önértékelés.
A hibajavító tevékenység kialakítása.	
73.	A MELLÉKNÉV
A melléknév fogalma. A névszók csoportjába tartozó szófaj.	A melléknév fogalmi jegyeinek kialakítása megfigyeltetéssel.
A névszók csoportjába tartozó szófaj.
Tulajdonságok megfigyelése.	Szabályok kialakítása közös tanulással felfedeztetéssel a tanulók kreatív képességének feltárásával, mozgósításával. Képzelet, érzelem kifejezésének kommunikációs 
helyzetben való alkalmazása.
A szó- és írásbeli 
nyelvhasználat fejlesztése.
Kép- és szöveg társítása; szituációs játékokban társalgási szabályok alkalmazása.
Szókincsfejlesztés.
Árnyalt, kifejezõ nyelvhasználat tudatosítása az irodalmi példák szöveganyagával.
Kooperatív tanulási technikák alkalmazása.
Szótárhasználat kialakítása.	
74.	Miért van szükség melléknevekre?
A melléknevek használata.	A melléknevek szerepe a nyelvben.		
75.	A melléknevek helyesírása: -ú, -û a melléknevek végén.
A j és ly a melléknevekben.
Az -s helyesírása.	A melléknevek helyesírására vonatkozó szabályok, megfigyelése, tudatosítása.
Csoportosítások, kiegészítések.		
76.	A melléknevek felismerése, használata a szövegben. Nyelvi játékok. Gyakorlás.	A melléknevek használatának és helyesírásának gyakorlása.
Szóalkotások, nyelvi játékok, rejtvények.	Szövegalkotási képesség fejlesztése. Kreatív képességek fejlesztése.
Differenciált tanulásszerzés.
Gondolkodási mûveletek mozgósítása.
Páros-, csoport-, önálló munka.	
76.	Foglaljuk össze, mit tudunk a melléknevekrõl!
A tanultak rendszerezése, nyelvi játékok.	A melléknevekrõl tanultak összefoglalása táblázat alapján.
Szabályjátékok, rejtvények, szövegek kiegészítése, szövegalkotási feladatok.	Rendszerezõ-képesség fejlesztése. Szó- és írásos nyelvhasználati képességek fejlesztése.
Összefüggések megláttatása.
Helyesírási norma kialakítása.
Differenciált tanulásszerzés.
Páros-, csoport-, önálló munka.	
77.	A melléknevekrõl szerzett ismeretek felmérése a “Tudásszintmérõ feladatlap” alapján (A/B)	A melléknevekrõl tanultak felmérése önálló feladatmegoldással.
Tollbamondás.	Önálló feladatvégzés.
Önellenõrzõ képesség kialakítása.	
78.	A felmérések értékelése, javítása, hiányok pótlása.
A helyesírás gyakorlása.
RENDSZEREZZÜNK!
Mit tanultunk a szó- fajokról?	A felmérések kritikai értékelése: tanítói-tanulói, 
Egyéni- és típushibák javítása.
A szófajokban tanult ismeretek nyelvi-helyesírási gyakorlása.	Énkép – Önkontroll – Önértékelés.
Hibajavító tevékenység kialakítása.
Differenciált tanulásszervezés.	
79.	A szófajokról tanultak rendszerezése, gyakorlása, ismétlése.
A harmadik osztályban tanultak rendszerezése.	Kérdezzük egymást.
A szófajokról szerzett ismeretekhez, mondatfajtákhoz – ezekhez kapcsolódó helyesírási gyakorlatok végzése.
Produktív gyakorlatok, játékok.	Kérdés-kérdezéskultúra kialakítása.
A tanulási képességek mozgósítása.
Ok-okozati viszonyok.
A matematikai kulcskompetencia mozgósítása. Válogatás, halmazba rendezés.
Verbális, nonverbális kommunikációs formák alkalmazása.
Kooperatív tanulási technikák alkalmazása.	
80.	Év végi felmérés a harmadik osztályban megszerzett tudásból a “Tudásszintmérõ feladatlap” alapján (A/B)	A harmadik osztályban szerzett tudás felmérése.	A szövegértõ képességekre építve (az olvasás) és helyesírási készséghez kapcsolódó nyelvi tudás önálló bizonyítása.
Egyéni munka.
Önellenõrzés.	
81.	A felmérések értékelése, a hiányok pótlása, javítás	A felmérések sikerek, kudarcok.
A hiányok pótlása.
A nyelvi vetélkedõ szervezése: csapatok kijelölése.	Önkontroll – önértékelés.
Érvelések a sikerek és kudarcok vonatkozásában.
Hibajavítás.
Csoportmunka.	
82.	Játsszunk!
Kérdezzétek egymást a tanultakról.
Játékos vetélkedõ csoportok között.	Csoportok egymás közötti vetélkedõjének lebonyolítása a tanító által meghatározott versenyszabályok alapján.	Árnyalt, igényes nyelvhasználat, stílusfejlesztés. Nyelvhasználati – helyesírási norma kialakítása.
Csoportmunka.
Önálló tanulási képesség kialakítása.
Felelõsségtudat kialakítása.
A játék örömének felfedezése.